

-----------------------------------

dmtr69

17 Apr 2022 16:51


Teste lunete de ghidaj

-----------------------------------

Salut!

 Inainte de testatea lunetelor o sa trec in revista cele trei sisteme de ghidaj (daca cineva cunoaste si alt sistem, il rog sa ma completeze) :
1.Cu lunete puse pe telescopul principal. In ceea ce priveste alegerea lunetei si a camerei ( rezultand o anumita rezolutie, "image scale" ), trebuie sa sa tina seama de raportul rezolutiei de ghidaj fata de rezolutia sistemului principal (telescop+ camera). Pe site-urile de astronomie este dezbatuta mult aceasta problema : https://www.cloudynights.com/topic/617386-imaging-vs-guiding-image-scale/
Raportul merge de la 1:10 la 1:3. Rezonabil ar fi la 1:5.
Unii recomanda sa se tina seama de seeing ( sa fie cam la jumatate din valoarea lui in arcsec/px). De exemplu daca ai seeing de 3", ghidajul sa-l ai la 1,5". Dar aceasta situatie nu este rezonabila, nu poti schimba setup-ul de ghidaj dupa ceva atat de variabil ca seeingul.
2.Cu OAG. In principiu ghidajul ar trebui sa fie mai bun (multi o sustin). Sunt rezolvate problemele de flexura diferentiala ce pot aparea la telescopele cu oglinda mobila, sau pur si simplu, indoirea tubului telescoapelor lungi sau flexura chiar in prinderea lunetei de ghidaj. 
Toate bune si frumoase, nu-i asa? Exista insa un mare DAR- nu merge cu orice sistem optic (ai nevoie de un backfocus suficient). Daca mai ai si o roata de filtre, cu un newton s-ar putea sa nu mearga. Filtrele fiind dupa OAG, la schimbarea lor se schimba distanta de focalizare a camerei principale, dar nu si a celei de ghidaj, deci trebuie refocalizata si aceasta. Si cati au motor de focalizare a camerei de ghidaj? Va trebui sa il faci manual, utilizand un micro focuser helicoidal, la fata locului, uitandu-te la laptop. Eu am avut si o alta problema- camera de ghidaj-QHY5L-II are back focus de 17,5mm de la fereastra optica si nu puteam intra in focus. Aveam nevoie de o alta camera (ASI mini).
Si mai sunt doua probleme ale acestui sistem: 
-fiind un sistem "off axis", rotatia campului va fi evidenta la o captura ce tine toata noaptea;
-cand pozezi in afara planului galactic (de exemplu acum, in sezonul galaxiilor), se intampla sa nu gasesti o stea potrivita pentru ghidaj (se intampla chiar si la lunetele de ghidaj). Iti poti mari sansele daca ai o camera cu senzor mare (Lodestar), dar va trebui si un OAG cu prisma mare.
O varianta a acestui sistem, dar fara OAG, este folosirea camerelor cu senzor dublu (SBIG).
3. Un sistem nou de ghidaj, ce foloseste "dichroic beam splitter":  https://www.innovationsforesight.com/education/guiding-with-near-infrared-nir/
Desi arata ca un OAG, nu este "off axis" ci "on axis",  foloseste  acelasi FOV, dar in infrarosu. Fara indoiala, este inovativ. Dar nu si-l permite oricine si nu merge la orice telescop, ci doar la cele cu backfocus generos (RC).
Bun, acum sa revin la subiect.  In anii in care m-am ocupat de acest hobby am facut multe "lunetici" din obiective de binoclu (50, 60, 70 si 80mm) sau din obiective de proiectie. La vizual, ca lunete de camp larg (potrivit destinatiei originale) sau "findere", cu o magnificatie de x10-x15, erau  bunicele, cu greu puteai descoperi defectele (mai ales daca si ochii au inceput sa aiba defecte). Situatia se schimba daca pui o camera de ghidaj in locul ocularului. O sa-ti arate toate aberatiile obiectivului, cat de potrivit este pentru aceasta sarcina. 
Am sa prezint testele(imagini capturata cu PHD2) facute cu cinci lunete/ obiective, poate vor fi de folos celor care vor sa foloseasca lunete de ghidaj. Din punct de vedere al calitatii imaginii (claritatii stelelor), in ordine descrescatoare:
1. Luneta de ghidaj ZWO 60/280. La F4,6 este putin avantajata fata de obiectivele de binoclu (majoritatea F4), in sensul ca aberatiile sunt diminuate. Claritatea este buna , mai buna am doar la "guider-ul" TS 50/200, dar nu este in acest test. Focuserul este helicoidal, cu rotirea camerei (simplu helix). Suruburile de centrare din inele sunt din plastic. Nu zgaraie luneta, dar nu am avut incredere in ele. Parasolarul aproape inexistent (2cm pana la obiectiv). Imbunatatiri: i-am pus inele fixe (turnate, cu balamale) si un parasolar cu incalzire dintr-o conserva metalica.
2.Luneta SkyWatcher 80/400. Este o luneta de uz general, atat vizual (ofera imagini frumoase de camp larg, cu aberatii cromatice mai reduse fata de refractoarele acromate cu aperturi mai mari) cat si pentru ghidaj (aici este in categoria "heavy weight" ). Pentru ai reduce greutatea si pentru o fixare mai sigura a camerei i-am scos focuserul si am prelungit-o cu tub PVC si focuser dublu-helix de 1,25" (greutate totala de 1,7Kg, cu inele fixe si sina). Ma gandeam sa o folosesc pentru ghidarea RC8-ului. Calitatea imaginii nu este departe de cea de la ZWO.
3.Luneta Opticon 70/400. O luneta ieftina, usoara, de calatorie (are rucsac si un trepied). Categoria "entry level" (eu am luat-o SH de pe forum). Obiectiv  dublet spatiat, cu antireflex albastrui. I-am scos focuserul (plastic, 1,25") si i-am pus un mini focuser helicoidal (Baader) cu prelungitoarele si adaptarile de rigoare.  Sina fixata direct pe luneta, fara inele. Prezinta putin astigmatism (poate ca era mai redus daca as fi colimat-o mai bine), dar cred ca este utilizabila. Poate si un filtru ar reduce din halo-uri.
4. Obiectiv binoclu Celestron 80/320 (de la un binoclu zoom decolimat). Nu am folosit conul port-obiectiv (greu de fixat si cred ca si taia din conul de lumina), ci am facut o luneta clasica cu focuser helicoidal. Ca luneta de camp larg este foarte buna (x10-x15 magnificatie). Sa te uiti la Calea Lactee cu ea este o placere. Insa cu camera  prezinta un astigmatism evident. S-ar reduce daca as folosi o diafragma ce i-ar reduce apertura, dar daca pierd acest avantaj mai bine folosesc o luneta mai mica. Se poate folosi totusi la ghidaj daca aleg stele mai putin luminoase (cum de altfel si trebuie).
5. Orion 70/280. In descriere: "Orion 70mm Multi-Use Finder Scope  - Guiding Scope - Rich Field Refractor". Ca finder sau RFT-merge. Dar ca luneta de ghidaj NU. Astigmatismul este pronuntat. Este putin redus daca lasi obiectivul in conul-port obiectiv , din cauza ca iesirea metalica cu filetul tipic binoclurilor, are efect de diafragma (ramane o apertura de cca 60mm). Astia au fost bani aruncati. Mai bine cautam un binoclu Celestron SH de 70mm.
Camera folosita pentru teste a fost QHY5L-IIm (varianta de la Astrolumina). Am observat ca este importanta si tratarea anti-reflex a ferestrei de intrare. Cand am am incercat cu camera Altair GP290M aveam niste halo-uri mai pronuntate in jurul stelelor (s-au redus prin folosirea ferestrei de la camera color). 
Mai ramane sa postez si un cadru cu TS 50/200 (dar am GP290M pe ea) si cu vechiul finder 50/180 (8x50) transformat in guider (primul meu guider).
Daca mai are cineva experiente cu lunete de ghidaj (ma interesa cat de bun este guiderul TS de 80mm) sau alte obiective de binoclu, va rog sa ne impartasiti experienta.

